Моделювання нейротравми та регенерації серотонінергічних провідних шляхів в умовах культивування - І.Г. Васильєва; Н.Г. Чопик Н.Г. Чопик; Н.П. Олексенко; І.М. Шуба; О.І. Цюбко; О.С. Галанта; Н.Д. Cніцар (Експериментальна і клінічна медицина, 2020)
Експериментальну травму наносили шляхом механічного перетину нейрітно-гліальних волокон. Після цього контрольні зрізи культивували в стандартних умовах, а до експериментальних зразків додавали суспензію фетальних клітин зони n. raphe, збагачену прогеніторами серотоніногенезу. Через два тижні всі зразки досліджували з використанням гістохімічних, ІФА та ЗТ-ПЛР методів. Встановили, що механічний перетин нейритно-гліальних волокон n. raphe призводить до морфологічних дегенеративних змін, а також до зниження експресії генів серотоніногенезу та вмісту серотоніну. Сумісне культивування з фетальними клітинами гальмує ретроградну дегенерацію пошкоджених серотонінергічних волокон, сприяє відновленню морфології структурних елементів, підвищує загальний рівень серотоніну та стимулює експресію комплексу генів-регуляторів серотоніногенезу – Nkx 2.2, Lmx 1b, Pet 1, Tph 1, Tph 2, Sert. Отримані дані свідчать, що між ушкодженими клітинами в культурі та фетальними активованими до серотоніногенезу клітинами відбувається взаємодія, яка сприяє підтримці регенераційних процесів серотонінергічних нейронів.